Zapojte své žáky do průzkumu, který se zaměřuje na to, jak používají umělou inteligenci - a to jak doma, tak i ve škole. Zapojit se mohou zde.
Přidejte se do komunity E-Bezpečí na FB.
Děláme úklid v našich materiálech, nyní by měly být přehledné a snadno dohledatelné. Klikněte sem.
V posledních týdnech otřásla médii kauza učitelky, která ve výuce šířila mezi své žáky dezinformace spojené s válkou na Ukrajině. Tato kauza otevřela poměrně citlivé téma, zda může učitel šířit mezi své žáky nepravdivé informace a zda vlastně má s žáky aktuální politická (geopolitická) témata řešit (s ohledem na tzv. apolitičnost škol). V dnešním komentáři se tedy zaměřím právě na tato témata.
Dnes si představíme podvodnou reklamu Fit Moringa, která se objevila v reklamním prostoru několika českých internetových portálů. Uděláme si základní fact-checking a ověříme si, zda je reklama skutečně pravdivá, nebo zda si s námi její tvůrci spíše hrají, aby nás přiměli k nákupu předraženého nefunkčního výrobku.
V dnešním textu se krátce zamyslíme nad problematikou blokování dezinformačních webů z pohledu státu i soukromé firmy, pozornost budeme věnovat potenciálním rizikům blokace, ale také jejímu smyslu.
Již téměř 150 případů řešila online poradna E-Bezpečí Pedagogické fakulty Univerzity Palackého v Olomouci od počátku roku 2022, klienti se na nás nejčastěji obraceli s problémy spojenými s únikem intimních materiálů na internet, sextingem, vydíráním a vyhrožováním, k dalším typickým ohlašovaným případům pak patřil romance scam. Ke klientům, kteří se naši poradnu obracejí, patří jak děti, tak i dospělí - a to muži i ženy. Počet případů přitom trvale roste.
Vážení rodiče, maminky a tatínkové,
rádi bychom Vás požádali o zapojení se do našeho nového výzkumu, který se zaměřuje na sdílení osobních a dalších citlivých údajů dětí v online prostředí. V našem výzkumu sledujeme, jaké materiály jako rodiče o svých dětech v online prostředí sdílíte, zda je sdílíte se souhlasem dětí, zda znáte potenciální rizika, která jsou se sdílením spojena, a další témata, která se sdílením osobních údajů souvisí. Informace od vás jsou velmi důležité pro zlepšení prevence a také bezpečnosti dětí v online prostředí. Veškeré informace, které získáváme, jsou zcela anonymní, odpovídejte tedy prosím pravdivě.
Dotazník můžete vyplnit zde.
(Dotazník je určen rodičům dětí mladších 18 let.)
Výzkum realizuje tým projektu E-Bezpečí Univerzity Palackého v Olomouci s podporou společnosti Microsoft ČR. Veškeré údaje o respondentech (demografická data) budou využita pouze a výhradně ke statistickému zpracování, nikoli ke komerčnímu či nekomerčnímu využití. Data jsou anonymizována a nejsou a nebudou předávána třetím stranám.
Jedna z nejznámějších fotografií z doby 2. světové války byla pořízena 2. května 1945 po dobytí německého Říšského sněmu v Berlíně sovětskou armádou. Fotografii pořídil sovětský fotograf Jevgenij Chalděj. Původní fotografie však musela být na nátlak Moskvy upravena a některé části fotografie byly záměrně vymazány. V dnešním textu si připomeneme, jak fotografie vznikla, zda skutečně odráží realitu a proč musela být nakonec změněna.